Kancelářská a obchodní budova raného funkcionalismu uvozuje na sklonku 20. let rozšířenou Revoluční třídu. Pro ve své celkově střídmé kompozici podtrhuje nároží, jako by pylon vstupu do nové ulice. Sedmipodlažní stavba má výrazně horizontálně členěný obchodní parter prvních dvou podlaží, a bohatě strukturovaná poslední podlaží, která částečně ustupují za terasy a na nároží vytváří dominantní věž, která je provázena symbolizující plastikou ženy s kotvou. Dům, který má železobetonovou konstrukci, je bohatě rozčleněn. Hlavní část obklopuje dvě velké vnitřní haly a dvůr, k ní přiléhá spojovací křídlo, jímž prochází pasáž do zadní budovy, v níž bylo původně kino. Parter domu byl několikrát upravován, na sklonku 50. let zde vzniklo ve výrazném bruselském stylu centrum Československých aerolinií (K. Filsak, J. Louda, K. Bubeníček, J. Šrámek, K. Hřivnáč). Tento interiér se nedochoval, byl zrušen při úpravách na počátku 70. let. Současný parter včetně pasáže má běžný obchodní charakter, který nemá, na rozdíl od celku stavby, žádnou architektonickou hodnotu. Stavba je ojedinělou ukázkou funkcionalistické stavby citlivě komponované v urbanistických souvislostech.